La basílica de la Mare de Déu de la Mercè ha acollit aquest divendres la Missa pontifical de la patrona de Barcelona. El bisbe de Sant Feliu de Llobregat, Agustí Cortés, que ha presidit l’ofici, ha destacat que el moment actual presenta una societat molt més diversa que, malgrat tot, pot trobar en Maria igualment un exemple per descobrir la llibertat. “Avui la ciutadania, com ara la de Barcelona, és evidentment plural. Esdevé constituïda sobre la base del respecte i promoció dels drets humans i el sentit de pertinença, la identificació amb valors, història, tradicions i cultura comuna”, ha recordat. En aquesta línia, ha afegit que “avui molts ciutadans són lluny d’una experiència semblant a la de Sant Pere Nolasc i dels paisans i companys, que l’acompanyaven”, i s’ha preguntat “si podria seguir entre nosaltres la figura de la Mare de Déu de la Mercè, com a referent de llibertat que porta al servei generós a tot tipus de captius”.
En un altre moment de la predicació, el bisbe Agustí Cortés ha recordat que la influència de moltes persones i estils de vida pot trobar també en la Mare de Déu un nexe d’unió que faci més lliures els homes i les dones d’avui. Ha explicat que “el fenomen de les figures que avui són referents a la societat, quasi models de vida (influencers), presenten una barreja de projeccions i desitjos amagats, fins i tot d’interessos comercials o polítics”. En relació amb això, Cortés ha dit que “el que voldríem és, potser, que la Mare de Déu esdevingués un referent per a tothom, però segons el que ella va ser des de sempre: aquella dona que inspirava veritable llibertat; la qui , havent acollit amor alliberador, es va lligar amb vincles d’amor per servir els captius de la humanitat”. El titular de la diòcesi de Sant Feliu ha defensat l’embolcall de l’amor per donar sentit a moltes realitats del món actual, per assegurar que “la tradició ens ajuda, i la nostra celebració ens omple de goig, perquè ens ajuda a retrobar-nos amb la ciutat, gaudir dels seus valors i la seva bellesa, mirar-nos alhora com a persones lliures i, potser, recordant que la veritable llibertat acaba vinculant-nos per amor”.
Dins d’aquest repàs a la pervivència d’aquella llum que va moure Sant Pere Nolasc al primer alliberament de captius l’any 1203, Agustí Cortés ha recordat que tot el que ha sorgit d’aquella experiència ha estat molt present aquests últims 8 segles, però ha aclarit que el més important és el fons. “Ens han arribat als nostres dies molts fruits d’aquesta experiència original: l’Orde Mercedària amb el seu carisma, la seva gran obra, aquesta basílica i, sobretot, la Mare de Déu sota el títol de la Mercè, que venerem i festegem com a patrona”, ha comentat. El bisbe ha conclòs que aquestes realitats “són com signes, tot i que ens podem preguntar si es manté en nosaltres aquell esperit profund que era el seu fonament”.
Sense el cardenal Omella, però important representació política i militar
Habitualment presideix aquest Ofici pontifical l’arquebisbe titular de Barcelona. Aquest 24 de setembre, excepcionalment, l’ha substituït el bisbe de Sant Feliu de Llobregat, una de les diòcesis sufragànies de la Província Eclesiàstica, perquè el cardenal Joan Josep Omella participa, des de dijous passat i fins diumenge, en l’assemblea del Consell de Conferències Episcopals Europees, com a president de l’Episcopat espanyol. Han concelebrat els bisbes auxiliars Sergi Gordo, Xavier Vilanova i Toni Vadell, així com el rector de la basílica Fermín Delgado i nombrosos preveres, amb l’assistència dels diaques Ramon Ollé i Jordi Albert Garrofé. Recordem que la Mare de Déu de la Mercè és la patrona de la ciutat de Barcelona, però també de l’arxidiòcesi de i de la Província Eclesiàstica. Aquest any hi ha hagut moltes autoritats.
Tot i que finalment no ha estat present la consellera de Justícia, Lourdes Ciuró, com tampoc cap representant de Junts per Catalunya, sí que hi han estat bona part dels regidors de l’Ajuntament de Barcelona, el capità general Fernando Aznar Ladrón de Guevara i el cap de l’oposició al Parlament de Catalunya i dirigent socialista Salvador Illa, entre altres representants polítics i militars. A més, cal destacar que membres de les cases regionals presents a Barcelona han presentat les ofrenes. Tothom ha escoltat atentament l’homilia, que té sempre un gran ressò pel seu contingut social.