El Papa ha enviat un missatge a la cimera del G20, que es fa des d’aquest divendres i fins dissabte a Hamburg, per dir-los que “la unitat està per sobre del conflicte”, entre moltes altres reflexions Francesc, adreçant-se a l’amfitriona, la cancellera alemanya Angela Merkel, defensa un creixement econòmic inclusiu i també sostenible, alhora que es mostra molt interessat perquè els líders dels 20 països més poderosos del món garanteixin u”na estabilitat en la governabilitat i la gestió de l’economia mundial, sense oblidar els pobres”. La reunió dels països més rics i les potències emergents, s’ha centrat aquest divendres en el terrorisme internacional, mentre les carrers eren trist escenari de nous enfrontaments entre la policia i grups de manifestants. El Sant Pare s’ha fet present amb un missatge a Merkel després de la recent trobada que van tenir tots dos al Vaticà per respondre, amb algunes consideracions, a la seva oportuna petició.
El bisbe de Roma manifesta el seu interès, i el de tots els pastors de l’Església Catòlica, pels esforços realitzats per assegurar la “governabilitat i l’estabilitat de l’economia mundial”, amb especial atenció “als mercats financers, al comerç, als problemes fiscals i, en general, a un creixement econòmic mundial que sigui inclusiu i sostenible”. El pontífex cita diverses vegades fragments del seu document programàtic, l’exhortació apostòlica Evangelii Gaudium, per resumir la seva proposta en 4 principis d’acció per a la construcció de societats fraternes, justes i pacífiques: “El temps és superior a l’espai”, “la unitat preval sobre el conflicte”, “la realitat és més important que la idea ” i “el tot és superior a les parts”. Comenta, en aquest context, que poden servir com a contribució per a aquesta cimera d’Hamburg, així com per avaluar-ne els resultats.
Francesc explica, en el missatge escrit, que “en els cors i en les ments dels governants, com també en cadascuna de les fases d’actuació de les mesures polítiques, hi ha necessitat de donar prioritat absoluta als pobres, als pròfugs, als qui pateixen, als desplaçats i als exclosos, sense distinció de nació, raça, religió o cultura, així com d’acabar amb els conflictes armats”. Per aquest motiu el Papa fa, als caps d’Estat i de Govern del G-20, i a tota la comunitat mundial, una urgent crida per la tràgica situació del Sudan del Sud, de la conca del llac Txad, de la Banya d’Àfrica i del Iemen, països que sumen ara 30 milions de persones que no tenen aigua ni menjar per sobreviure. I afegeix que “la persistència perquè la trobada afronti urgentment aquestes situacions i doni una ajuda immediata a aquestes poblacions serà un signe de la seriositat i sinceritat per reformar, treballant a mig termini, l’economia mundial, alhora que serà una garantia del seu desenvolupament eficaç”.
D’altra banda, en apropar-se el centenari de la Carta de Benet XV als Caps dels Pobles Bàndols, per intentar aturar la Primera Guerra Mundial el Sant Pare escriu que se sent obligat a “demanar al món que posi fi a aquests inútils estralls”. En la mateixa línia, recorda que la finalitat del G-20 i d’altres trobades anuals semblants és “resoldre les diferències econòmiques en pau i trobar regles financeres i comercials comunes que permetin el desenvolupament integral de tots, per assolir els reptes previstos a l’Agenda 2030 i els objectius del desenvolupament sostenible”.
Naturalment el Sant Pare no deixa de recordar que “això només serà possible si les parts s’entesten a reduir substancialment els nivells de conflictivitat, aturar l’actual cursa armamentística i renunciar a implicar-se directament o indirecta en els conflictes”. El bisbe de Roma comenta, en relació amb això, que “es tracta d’una tràgica contradicció i incoherència l’aparent unitat en fòrums comuns amb finalitat econòmica o social i la tolerada acceptada persistència dels enfrontaments bèl•lics”. Francesc conclou el seu missatge invocant “la benedicció de Déu sobre la trobada d’Hamburg i sobre tots els esforços de la comunitat internacional per activar una nova era de desenvolupament innovadora, interconnectada, sostenible, respectuosa amb el medi ambient i inclusiva de tots els pobles i de totes les persones.”
Missa amb els treballadors del centre industrial vaticà
D’altra banda, el Papa ha presidit aquest divendres al matí una Missa per als treballadors del centre industrial vaticà. Els ha dit, en l’homilia, que el consol dels qui saben que són pecadors és el fet que Jesús ve i perdona tothom sempre. A partir de l’evangeli del dia, en què Jesús crida el publicà Mateu perquè el segueixi des de la seva situació de cobrador d’impostos, Francesc ha recordat que aquesta imatge és l’exemple que Jesús tria sovint les persones que tenen pitjor fama, com és el cas d’aquest hebreu que col•laborava, de fet, amb l’ocupació romana.
El Sant Pare també ha comentat que “això consola perquè cadascú ha de pensar que Jesús ha vingut per a ell, perquè tots som pecadors i, per tant, tenim aquesta etiqueta o aquesta fama”. És per això, segons ha afegit el pontífex, que “la condemna divina és, en realitat, per als qui es consideren justos i pensen que no cometen faltes”. Finalment, el bisbe de Roma ha demanat als treballadors vaticans que “no tinguin por perquè Déu els estima”.
Nou arquebisbe de Milà en substitució del cardenal Scola
El pontífex, a més, ha nomenat aquest mateix divendres Mario Enrico Delpini nou arquebisbe de Milà. El fins ara bisbe auxiliar de la mateixa arxidiòcesi i vicari general substituirà el cardenal Angelo Scola, que ha vist acceptada la seva renúncia. Mario Delpini, que complirà 66 anys el proper 29 de juliol, va ser nomenat vicari general el 2012, després que havia estat formador i rector del Seminari Diocesà entre el 2000 i el 2006. És bisbe auxiliar des de l’any 2007. Aquest mateix divendres, en una compareixença davant la premsa, Delpini ja demanat “sinodalitat en la vida de la diòcesi de Milà” a partir d’ara, així com “consell i ajuda de tots els qui tenen alguna cosa a dir-li per ensenyar-li a complir amb les seves noves obligacions com a arquebisbe titular”.
En una conversa cordial amb el cardenal Scola i amb els qui han estat presents a la compareixença pública al migdia, Mario Delpini ha esmentat nombrosos reptes per a Milà, que caldrà afrontar “amb la mirada d’un sacerdot i amb la proximitat de Déu, des de la consciència que encara actua en la història”. El nou arquebisbe electe de Milà ha demanat, a més, col•laboració entre les religions i entre totes les sensibilitats de la societat, així com entre totes les persones de bona voluntat.
Angelo Scola s’acomiadarà oficialment de l’arxidiòcesi el 8 de setembre. L’endemà, es farà la presa de possessió canònica. L’entrada del nou arquebisbe tindrà lloc el diumenge 24 de setembre. Recordem que Milà, que rebia la visita del Papa Francesc tot just ara fa poques setmanes, ha estat notícia a nivell mundial perquè precisament el cardenal Scola havia sonat amb força, ara fa 4 anys, com a possible nou Papa, després de la renúncia de Benet XVI i en el context del conclave que finalment va elegir Jorge Mario Bergoglio aquell històric 13 de març de 2013.
Novena a la Mare de Déu del Carme
Es fa de d’aquest mateix divendres i fins dissabte vinent, dia 15, la Novena de la Mare de Déu del Carme. Entre les advocacions a la Mare de Déu venerades en nombrosos llocs del món, hi ha precisament aquesta, que porta el nom del Mont Carmel, potser una de les més antigues i internacionals que uneix la nombrosa família dels carmelites, així com una gran quantitat de fidels en molts països. Entre els llocs amb més devots, destaquen Espanya, Argentina, Bolívia, Brasil, Colòmbia, Xile, Costa Rica, Guatemala, Mèxic, Nicaragua, Hondures, Panamà, Paraguai, República Dominicana, Perú, Puerto Rico, Uruguai i Veneçuela. La pregària a Maria, amb el nom del Carme, es remunta des dels seus orígens al profeta Elies, a l’Antic Testament, i va arribar a Europa, amb la congregació dels Germans de Santa Maria del Mont Carmel, el segle XIII. Culmina amb la festa del 16 de juliol, recordant aquell dia de l’any 1251, quan la imatge de la Mare de Déu del Carme es va aparèixer a Sant Simó Stock amb l’escapulari, principal signe del culte marià carmelita.
En una recent audiència general, el Sant Pare presentava Maria com “la Mare de l’esperança, ja que va passar també per moments molt difícils i no era fàcil respondre amb un sí a l’anunci de l’Àngel i acollir en el seu si el misteri de l’Encarnació del Fill de Déu”. També destacava que, “en el moment crucial de la vida de Jesús, quan gairebé tots l’han abandonat, ella es va quedar al costat de la creu del seu Fill per amor de mare i per fidelitat al pla de Déu, tot i que no sempre comprenia tot el que estava succeint, però se’ns mostra com una dona valenta, que no s’atura davant les dificultats, atenta a la Paraula de Déu i que sap meditar tot en el seu cor”.
Finalment destaquem que aquest dissabte es compleix el quart aniversari de la històrica visita del Papa a l’illa de Lampedusa, al sud d’Itàlia, jornada que va constituir el primer viatge de l’actual pontífex fora de la Ciutat del Vaticà. Diumenge, com és habitual el Papa resarà al migdia la pregària mariana de l’Àngelus amb els fidels i pelegrins presents a la Plaça de Sant Pere. Aquest dia se celebrarà com cada any el “Diumenge de la Mar”. A més, se celebrarà el 6è aniversari de la independència de la República del Sudan del Sud, constituït com el 54è Estat africà.
Es pot escoltar AQUÍ l’edició de Diari del Papa corresponent a aquest divendres 7 de juliol.