El Papa ha completat aquest diumenge la seva estada de tres dies al Caucas, amb una històrica visita a Geòrgia i l’Azerbaidjan, que culmina un cicle iniciat al juny a Armènia. Aquest diumenge Francesc ha estat a Baku, la capital de l’Azerbaidjan, on ha celebrat la Missa a l’església de la Immaculada al Centre Salesià. Després de dinar amb la comunitat salesiana, s’ha desplaçat al Palau Presidencial de Gençlik per visitar el president del país, Ilham Alíev, i trobar-se amb les autoritats al centre Heydar Aliyev. Després ha mantingut una trobada privada amb el xeic dels musulmans del Caucas a la mesquita Gueidar Aliyev, i finalment s’ha reunit amb el bisbe ortodox de Baku i amb el president de la comunitat jueva, abans de traslladar-se a l’aeroport d’aquesta ciutat per a la cerimònia de comiat.
Durant l’última activitat, una trobada interreligiosa, Francesc ha destacat que, “a la nit dels conflictes que estem passant, les religions són aurores de pau, llavors de renaixement entre devastacions de mort, ressons de diàleg que es mostren sense descans, camins de trobada i reconciliació per arribar allà on els intents de mediació oficials sembla que no tenen efecte”. En aquesta reunió, amb el xeic i els representants de les altres comunitats religioses de l’Azerbaidjan, el pontífex ha agraït als líders religiosos d’aquest país caucàsic l’acollida que li han donat perquè, segons el Papa, un encontre aquí “és un gran signe d’amistat fraterna en aquest lloc de pregària, un signe que manifesta aquesta harmonia que les religions juntes poden construir a partir de les relacions personals i de la bona voluntat dels responsables”. En aquesta línia, ha afegit que “les religions no han de ser mai manipulades per afavorir conflictes i enfrontaments”.
El Sant Pare ha recordat que “aquí es desitja custodiar el gran patrimoni de les religions i es busca alhora una major i fecunda obertura, cosa que ajuda a construir societats millors i pacífiques”. Francesc ha situat en el nucli d’aquesta crida la fraternitat i l’intercanvi que els creients volen incrementar, fet que “no serà apreciat per aquells que volen posar l’accent en les divisions, revifar tensions i treure guanys de conflictes i controvèrsies, mentre són invocats i esperats pels qui desitgen el bé comú i sobretot agraden a Déu, compassiu i misericordiós”.
En un altre moment, el bisbe de Roma ha assegurat que obrir-se als altres no empobreix, sinó que més aviat enriqueix, perquè ajuda a ser més humans: “a un reconeixement mutu com a part activa d’un tot més gran, a interpretar la vida com un regal per als altres, a veure com un objectiu no pas els propis interessos, sinó el bé de la humanitat i a actuar sense idealismes i sense intervencionismes, sense cap interferència perjudicial o acció forçada, sinó sempre respectant la dinàmica històrica de les cultures i de les tradicions religioses”. En aquest punt, el pontífex ha situat, com a gran tasca de les religions, “acompanyar els homes en la recerca del sentit de la vida, ajudant-los a entendre que les limitades capacitats de l’ésser humà i els béns d’aquest món no s’han de convertir mai en un absolut”.
Francesc ha conclòs que la religió és una necessitat per a l’home, per realitzar la seva finalitat, una brúixola per orientar cap al bé i allunyar del mal, que està sempre a l’aguait a la porta del seu cor. “En aquest sentit, les religions tenen una tasca educativa: ajudar l’home a donar el millor d’ell. I nosaltres, com a guies, tenim una gran responsabilitat per oferir respostes autèntiques buscant l’home, sovint perdut en les vertiginoses paradoxes del nostre temps”, ha explicat. I ha recordat també el desig que tenia de visitar el Caucas, una regió on ha viatjat “com a pelegrí de pau, que les religions siguin vehicles actius per superar les tragèdies del passat i les tensions d’avui”.
Abans, amb les autoritats de l’Azerbaidjan
La intensa jornada del pontífex aquest diumenge a Baku ha estat marcada també per una trobada amb les autoritats del país. En el seu discurs, el Papa ha comentat que “l’adhesió als genuïns valors religiosos és totalment incompatible amb el temptatiu d’imposar amb la violència als altres les pròpies formes de veure, escudant-se en el sant nom de Déu”. Francesc ha expressat la seva “admiració per la complexitat i riquesa de la cultura del poble aserí”, fruit de l’aportació de molts pobles que, al llarg de la història, han habitat aquestes terres. I en recordar que el 18 d’octubre l’Azerbaidjan celebrarà el 25è aniversari de la seva independència, ha invitat tothom a analitzar el camí recorregut i les “problemàtiques” que el país està afrontant. Aquest camí, segons el Papa, “mostra clarament els notables esforços que s’han fet per consolidar les institucions i afavorir el creixement econòmic i civil de la nació”, una trajectòria que requereix, d’altra banda, “una constant atenció a tpthom, especialment als més febles”. En aquest sentit, ha destacat que això és possible gràcies a una societat “que reconeix els beneficis de la multiculturalitat i de la necessària complementarietat de les cultures”.
El Sant Pare ha subratllat igualment la importància d’aquest esforç comú en la construcció d’una harmonia entre les diferències, “perquè demostra que és possible testimoniar la pròpia concepció de la vida sense conculcar els drets dels qui tenen altres concepcions”. D’aquí la convençuda afirmació del Papa: “Qualsevol pertinença ètnica o ideològica, com qualsevol camí religiós autèntic, ha de repudiar actituds i concepcions que instrumentalitzen les pròpies conviccions, la pròpia identitat o el nom de Déu per legitimar intents d’opressió i domini”. Francesc ha recordat, a més, com el drama de molts conflictes que pateix el món “s’alimenta de la intolerància fomentada per ideologies violentes i per la negació pràctica dels drets dels més pobres”. També ha indicat, com a solució eficaç a aquestes “perilloses desviacions”, el creixement de la “cultura de la pau” alimentada d’una incessant disposició al diàleg i la consciència que no hi ha una altra solució que la recerca contínua de “solucions compartides”.
Després, ha afegit que desitja “vivament que l’Azerbaidjan continuï per aquest camí de col·laboració entre les diferents cultures i confessions religioses”. El bisbe de Roma també ha expressat la seva proximitat al poble aserí, recordant “els que han hagut d’abandonar la seva terra i tantes persones que pateixen a causa conflictes sagnants”, i ha ofert com a recepta l’esperança que “la comunitat internacional sàpiga oferir amb constància la seva indispensable ajuda”. Finalment ha recordat que desitja un Azerbaidjan que sigui “una porta oberta cap a la pau i un exemple en què tothom pugui fixar-se per resoldre antics i nous conflictes “.
Missatge d’esperança i unitat a l’Àngelus i, abans, durant l’Eucaristia a Baku
D’altra banda, abans de l’Àngelus, el Papa ha animat els creients de l’Azerbaidjan a “testimoniar amb alegria la fe, l’esperança i la caritat, units i amb els pastors”. Ha estat també en acabar la celebració eucarística del diumenge XXVII durant l’any, quan el Sant Pare ha destacat la fortalesa de la fe que mostren els cristians en aquest país, “on la fe, després dels anys de persecució, ha fet meravelles”, alhora que ha recordat els “nombrosos cristians valents, que han tingut fe en el Senyor i han estat fidels a l’adversitat”. Abans de concloure la seva intervenció, i després de recordar que la Mare de Déu és venerada a l’Azerbaidjan fins i tot pels no cristians, el pontífex ha agraït sobretot a la família salesiana la seva gestió i promoció de diverses iniciatives en aquest país, com també ha agraït a les Missioneres de la Caritat la feina que realitzen en favor dels més necessitats.
Abans, i com a primera activitat a Bakú després de la primera etapa a Geòrgia, Francesc ha presidit una Missa a l’Església de la Immaculada, al centre salesià de la capital àzeri, on hi havia nombrosos fidels que l’han rebut amb entusiasme. En l’homilia, el bisbe de Roma ha destacat que «la fe i el servei són dos aspectes essencials de la vida cristiana». Com a reflexió de fons, el Papa ha assegurat que «Déu canvia el món canviant els nostres cors, i això no pot fer-ho sense nosaltres, perquè el Senyor vol que li obrim la porta del cor per poder entrar en la nostra vida, i aquesta confiança en ell és precisament el que ha vençut el món». També ha subratllat la importància de seguir i imitar Jesús, en un «servei que resumeix tot l’estil de vida cristiana». I no ha mancat el missatge d’invitació a acabar amb les divisions i els trencaments: «Estigueu sempre units, vivint humilment en caritat i alegria, ja que el Senyor, que crea l’harmonia en la diferència, us custodiarà».